Plats och tid 	Stadshuset, Kommunstyrelsesalen, 2024-11-25, klockan 14:00 – 16:30	
		
Beslutande	Birgitta Gunnarsson (C) ordförande §§ 11–18 
Cecilia Burenby (S) §§ 11–16
Lars-Åke Pettersson (M) §§ 11–16
Krister Jensen 2: vice ordförande §§ 11–18 
Eva Alex §§ 11–18
Agneta Karlsson §§ 11–18
Britt-Marie Andersson §§ 11–18
Rose-Marie Thorn §§ 11–18
Maria Larsson §§ 11–18
  	
Ersättare 

Övriga deltagare	Yvonne Ljungberg §§ 11–18
Lena Mann §§ 11–18
Karl-Arne Blomkvist §§ 11–18
Anette Svensson §§ 11–18

Se s.2

Utses att justera	Britt-Marie Andersson
	
Justerade paragrafer
	§§ 11–18	

Underskrifter	

Sekreterare		

	Sekreterare	Oscar Sahlin 
				
		________________________________________			
	Ordförande	Birgitta Gunnarsson (C)

Justerande	________________________________________
Britt-Marie Andersson
			
		 _______________________________________				

ANSLAG/BEVIS
Organ 	Rådet för delaktighet	
Sammanträdesdatum	2025-06-12	
Det justerade protokollet anslås	-	
Anslaget tas ned	-	
Protokollet förvaras	Närarkiv	

Underskrift		

	Oscar Sahlin, sekreterare   	

Övriga deltagare

Oscar Sahlin, administrativ assistent §§ 11–18
Josefine Wettermark, kommunsekreterare §§ 11–18
Ulrika Borg, koordinator § 15
Sofia Westman, projektledare § 17
Catrin Törnvall, bygglovshandläggare § 17

§ 11

Mötet öppnas

Ordförande Birgitta Gunnarsson (C) hälsar alla välkomna till vårens sista sammanträde för Rådet för delaktighet (RFD). 

§ 12

Godkännande av föredragningslista

Inför varje sammanträde upprättas förslag till föredragningslista. 

Beslut

Föredragningslista godkänns. 
___

§ 13

Val av protokollsjusterare

Rådet för delaktighet ska utse en protokollsjusterare och förslaget är att Britt-Marie Andersson blir protokollsjusterare.

Beslut

Britt-Marie Andersson
___

§ 14

Skogssjöns Camping
                                             
Föredragande: 
Cecilia Burenby

Cecilia Burenby informerade rådet om Skogsjön och driften av verksamheten som ansvaras över av Kultur- och fritidsförvaltningen, enhet Allmän Kultur- och Fritid. 

Verksamheten består av:
•	Bastu, 2 tillfällen per vecka året om (med uppehåll över jul- och nyårshelg)
•	Uthyrning av bastun under perioden oktober - april
•	Uthyrning av konferens- och festlokal, september – april
•	Camping under maj – augusti (förlängd säsong under september)
•	Sommarcafé under perioden juni – augusti med båtuthyrning samt viss turistinformation.
•	Badsäsongen pågår från 15 maj – 15 september, under denna period sker regelbunden tillsyn. Tillsynen består i koll på räddningsutrustning, besiktning av eventuell algblomning, samt städning av strand/ bryggor.
•	Under badsäsong ska rampen ligga i vattnet.
•	Samhällsbyggnadsförvaltningen ansvarar för iläggning samt upptagning av rampen.
•	Vattenprover tas fyra gånger per säsong för att se hur vattenkvalitén är. Vattenproverna tas för att se bakterietyp och halt i vattnet. Det har inget med algtillväxt att göra. 

Campingen har elva säsongsplatser samt fem dygnsplatser med el och två platser utan el.

Under maj – september är grinden ner till badplatsen låst för att undvika att våra campinggäster störs av otillåten bilkörning på området samt att undvika ”fricampare”. Det är däremot möjligt att hämta ut nyckeln till bommen via caféet under dess öppettider. 
Det är även möjligt att kvittera ut en nyckel till bommen via Kultur och Fritid som då hämtas ut från stadshuset. Telefon nummer till stadshuset är: 010-234 50 00. 

Ledamöterna framhöll vikten av att lägga upp en skylt med information om hur bommen öppnas och kontaktuppgifter till ansvarig.

Beslut
Rådet för delaktighet tar del av informationen.
___

§ 15

SSPF: samverkan mellan skola, socialtjänst, polis och fritid

Föredragande: 
Ulrika Borg, SSPF-koordinator

Ulrika Borg som arbetar som SSPF-koordinator i kommunen gav en presentation om verksamheten och det samarbete som pågår mellan skola, socialtjänst, polis och fritid (SSPF). SSPF är en frivillig samverkansform som riktar sig till barn och ungdomar mellan 10 och 17 år. Denna sorts samverkan har funnits i delar av Sverige sedan 2007 och är väl beprövad och utvärderad. Det framgångsrika med samverkansmodellen är att man skapar en gemensam bild av problemet utifrån en riskbedömning och kommer överens om hur samarbetet ska ske mellan flera aktörer.

Varför samverkan?
Syftet med samverkan är att tidigt uppmärksamma unga mellan 10 och 17 för att bidra till en positiv utveckling för individen som det finns oro kring. Denna oro från vårdnadshavare eller andra samverkansaktörer är grunden till en riskbedömning som kan exempelvis handla om:
•	Svårigheter att koncentrera sig i skolan.
•	Hög frånvaro från skolan
•	Ett normbrytande beteende
•	Barnet/ungdomen har begått brott
•	Drogproblematik
Det krävs ofta flera saker för att barnet/ungdomen ska vara aktuellt för SSPF men merparten av barn/ungdomar som kommer in arbetar man med. Det handlar heller inte om några tyngre brott utan målet är att fånga upp barn/ungdomar tidigt i problematiken.

Organisation i Mjölby kommun
•	Styrgrupp
Arbetar på en strategisk nivå tillsammans med personal inom säkerhetsavdelningen på kommunen

•	Operativ grupp
Bestående av kuratorer (verksamhetschef inom elevhälsan)
•	Arbetsgrupp
Genomför träffar med barnen och samtyckeshantering. Arbetsgruppen jobbar utifrån barnets behov och består bland annat av personal från socialtjänsten.

Hur ser arbetet i SSPF ut?
•	Oro inkommer och samtycke inhämtas. Samtycke av vårdnadshavare krävs för att samarbetet mellan SSPF ska möjliggöras och bryta sekretessen mellan myndigheterna. 
•	Operativa gruppen tar upp samtycket och respektive aktör gör en riskbedömning. 
•	Beslut tas om att starta SSPF eller inte 
•	En arbetsgrupp sätts ihop utifrån barnets behov 
•	Vid första mötet görs en riskbedömning av vårdnadshavare och barn var för sig
•	Riskbedömningarna sammanställs 
•	En åtgärdsplan upprättas 
•	Nytt möte bestäms och kontakt tas under tiden av koordinatorn med respektive aktör för att se hur det går

Bland de barn som varit involverade i samverkansformen har merparten kunnat gå vidare till andra myndigheter med rätt kunskap för att hjälpa dem ex. psykisk ohälsa. Under det senaste året har 23 barn varit med i programmet och av dessa var 16 pojkar. 

Vad är nödstopp?
SSPF på gruppnivå.
Nödstopp är ett tillfälle att möta vårdnadshavare för att identifiera och kartlägga oro kring en grupp ungdomar. Oron kan gälla allt från droger och umgänge till upprepade kränkningar på sociala medier. Syftet är att flera professionella från olika håll (skola, socialtjänst, polis, fritid) kan beskriva situationer eller ett beteende som gör dem oroliga.

Nödstopp används för att uppmärksamma vårdnadshavare på sina barn och deras beteende och delvis lämna över den oro som finns så att vårdnadshavare får möjlighet att ta ansvar för situationen. Vi vill även uppmuntra till att vi, professionella och vårdnadshavare, samverkar kring barnen. Det blir även ett tillfälle för vårdnadshavare i liknande situation att mötas och att skapa nätverk dem emellan så de tillsammans får möjlighet att agera gällande oron. 

Hur går ett nödstopp till?
•	Den som upplever oro gör en kartläggning av vilka barn/ungdomar som ska vara en del av Nödstopp. Det har företrädesvis varit skolan som tagit kontakt för att starta upp nödstopp och att involvera vårdnadshavare till en större grad. 
•	Kontakt med koordinator för att i samverkan utforma ett upplägg 
•	Koordinatorn kontaktar övriga professionella för att delge information om aktuellt Nödstopp 
•	Skicka inbjudan till vårdnadshavare 
•	Nödstoppsmöte 
•	Elevsamtal 
•	Uppföljning – under tiden 
Uppföljande möte med vårdnadshavare fysiskt 
•	Hur agerar vi kring de barn/ungdomar som inte gör en förändring?

Beslut
Rådet för delaktighet tar del av informationen.

___

§ 16

Bygglov och utveckling: Stadsbyggnadskontoret

Föredragande: Cecilia Burenby, 

Cecilia informerade rådet om bygglovshanteringen i Mjölby kommun. Stadsbyggnadskontoret arbetar framåt med utveckling inom enhetens arbete, kommunikation och rutiner. 

Vidare informerades rådet om att 97 % av alla inkomna bygglovsansökningar blir beviljade. För att öka transparensen och rättssäkerheten har nämnden nyligen beslutat att samtliga avslag ska lyftas till nämndnivå för särskild behandling. Utöver denna åtgärd kommer:
•	Handläggningstiden för bygglov begränsas till 10 veckor från att det kommit in till kommunen. Om beslut inte kan fattas inom denna tidsram ska ärendet vidare till nämnden.
•	En översyn kommer att göras av tidigare ärenden där beslutsprocessen dragit ut på tiden, för att säkerställa att ingen medborgare drabbats av oskäligt långa handläggningstider.
•	Särskild uppmärksamhet riktas mot ärenden där avslag givits med hänvisning till föråldrade detaljplaner. Dessa planer kommer att ses över.
•	Slutligen uppmärksammades behovet av tydlig kommunikation kring beslut, så att det blir klart för den enskilde vad som gäller. Även avslutade ärenden där sökanden dragit tillbaka sin ansökan i förtid kommer att granskas i syfte att identifiera möjliga brister i hanteringen.

Beslut
Rådet för delaktighet tar del av informationen.

___

§ 17

Ombyggnation av Kungsvägen: Anpassningar, ansvar och fastighetsgränser                                                     

Föredragande: 
Sofia Westman, projektledare och Catrin Törnwall, bygglovshandläggare

Sofia Westman, projektledare, informerade rådet om det pågående arbetet med Kungsvägen och hur det ligger till i dagsläget. Utförandet av ombyggnationen är indelat i olika etapper och just nu pågår arbetet med etapp A1 (smedsholmen) och A2 (avfarten till Magasinsgatan) som beräknas vara färdigt i juni 2025. Idag pågår arbetet med stensättning på smedsholmen.

Sprängning och beredning av mark samt sämre rör har gjort att arbetet försenats och för att kunna färdigställa etapp A1 tidigare ska bland annat stensättning göras under semesterperioden. 

Catrin Törnwall, bygglovshandläggare, informerade rådet om det regelverk som gäller för att avhjälpa hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde så kallat ”enkelt avhjälpta hinder”. Enkelt avhjälpta hinder är sådant som kan åtgärdas utan större ingrepp, men som ändå gör stor skillnad för många människor. 

Ansvaret för att åtgärda enkelt avhjälpta hinder ligger på den som har rådighet över platsen/lokalen såsom ägare av byggnader och huvudmän för allmänna platser. Det finns krav på att hinder ska avhjälpas om det inte är orimligt med hänsyn till praktiska och ekonomiska förutsättningar. Detta utreds från fall till fall

Tillgänglighet till verksamheter har setts över och det ska vara möjligt att höja marken vid Kaniken 1 (norra sidan). Södra sidan är inte möjlig till att öka tillgängligheten på grund av tekniska svårigheter med att höja marken på den sidan. 

Det framkom under mötet att det finns vissa problem med att ta sig in till Länsförsäkringar på grund av en större nivåskillnad. Projektledare tar med sig frågan och återkommer.

Beslut
Rådet för delaktighet tar del av informationen.

___

§ 18 

Övriga frågor 

•	Britt-Marie Andersson frågar om extra punktinsats från Securitas till Tunet. 
•	Hundar och rökare på lekplatser – sätta upp nya skyltar Tunet
•	Tillgänglighetsöversyn av lekplatser och när det genomförs förs fram som en diskussionspunkt 

Beslut
Rådet behandlar frågorna under nästkommande sammanträde. 

___